Ravitsemusasiantuntijat syynäsivät uuden Crème Bonjourin – tässä tuomio
![Copyright: MTV. Creme Bonjour](https://im.mtvuutiset.fi/image/8992994/landscape16_9/1600/900/ba7aebeb09cccaa06314fb4dd8c8cd6b/oN/creme-bonjour.jpg)
Pyysimme ravitsemusasiantuntijoilta arviota uudistetusta suosikkituotteesta.
MTV Uutisten Makuja-ruokasivuilla kerrottiin elokuussa Crème Bonjour -tuotteiden reseptiuudistuksesta, joka on herättänyt närää kuluttajien keskuudessa.
Crème Bonjour -tuotteiden pakkauksessa korostetaan nyt "uutta reseptiä". Pakkauksesta selviää myös, että tuorejuuston kerma on korvattu tuotteissa nyt kirnupiimällä sekä kookos- ja rapsiöljyllä. Ainesosavaihdosten myötä tuotetta ei enää voi kutsua tuorejuustoksi, vaan se on "levitettävä tuote".
– Crème Bonjour on mennyt uuden reseptin myötä aivan pilalle. Ennen oli hyvää, erään Facebook-ryhmän kesäkuisessa julkaisussa muun muassa kommentoitiin.
Tuotteen valmistaja perusteli MTV Uutisille uudistusta yrityksen tavoitteilla lisätä kasvipohjaisten ainesten käyttöä.
– Päivitimme Crème Bonjour -reseptin kaikkialla Pohjoismaissa. Tämä muutos on osa jatkuvaa pyrkimystämme ottaa pieniä ja suuria askeleita kohti kasviperäisempää tulevaisuutta, jolla uskomme olevan myönteisiä vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen, Crème Bonjouria valmistavan Upfield Oy:n viestintäpäällikkö Daniel Wemyss kertoi sähköpostitse MTV Uutisille.
Miten vanhan ja uuden Crème Bonjourin ravintosisällöt sitten eroavat toisistaan, ja onko uusi versio todella terveyden kannalta parempi? Kysyimme ravitsemusasiantuntijalta.
Vanhan ja uuden tuotteen ravintosisältö
Kaivoimme esiin Crème Bonjour Ruohosipuli -tuotteen ravintotiedot ennen ja jälkeen reseptimuutoksen. Vertailu paljastaa, että tyydyttyneen rasvan määrä on uudessa tuotteessa vähentynyt hieman ja vastaavasti taas sokereiden ja suolan määrä lisääntynyt.
Vanha resepti:
Laktoositon KERMA, laktoositon RASVATON MAITOJAUHE, suola, mausteet (sipuli, ruohosipuli 0,2%, valkopippuri), stabilointiaine (johanneksenleipäpuujauhe, karrageeni), happo (maitohappo), säilöntäaine (kaliumsorbaatti), hapate.
RAVINTOSISÄLTÖ | per 100 g |
Energiaa | 257 kcal |
Rasvaa | 25 g |
josta tyydyttynyttä | 17 g |
Hiilihydraatteja | 5,5 g |
josta sokereita | 4,9 g |
Proteiinia | 3 g |
Suolaa | 1,1 g |
Uusi resepti:
PIIMÄ (45 %), vesi, kasviöljyt (20%) (kookos, rapsi), rasvaton MAITOjauhe, muunnettu tärkkelys, suola, sakeuttamisaine (johanneksenleipäpuukumi, karrageeni), happamuudensäätöaine (maitohappo), mausteet (sipuli, ruohosipuli 0,2%, pippuri), säilöntäaine (kaliumsorbaatti), aromit (sisältää MAITOA), laktaasientsyymi.
RAVINTOSISÄLTÖ | per 100 g |
Energiaa | 221 kcal |
Rasvaa | 20 g |
josta tyydyttynyttä | 16 g |
Hiilihydraatteja | 6,6 g |
josta sokereita | 5,2 g |
Proteiinia | 3,3 g |
Suolaa | 1,2 g |
Lue myös: Tiedätkö, mitä raejuusto on?
Ravitsemusasiantuntijan tuomio: "Jopa lievä huononnus"
Lähetimme molempien tuotteiden ravintosisällöt kolmelle ravitsemusasiantuntijalle ja pyysimme kommentteja siitä, onko tuote muuttunut terveellisempään suuntaan.
Laillistettu ravitsemusterapeutti ja tunnettu ravitsemuksen asiantuntija Reijo Laatikainen kiinnittää ravintosisältövertailussa ensimmäisenä huomiota rasvan laatuun.
– Uudessa tuotteessa vaikuttaa olevan enemmän kookosöljyä kuin rapsiöljyä. Näin ollen tyydyttyneen rasvan osuus kaikista rasvahapoista on 80 prosenttia uuden reseptin mukaan ja vanhassa 68 prosenttia, Laatikainen sanoo ja jatkaa vielä:
– Tämä ei ole parannus, vaan periaatteessa jopa lievä huononnus; grammamääräisesti kyse on yhden gramman vähenemisestä tyydyttyneen rasvan määrässä.
Laatikaisen mukaan tällaisilla muutoksilla ei ole myönteistä vaikutusta veren kolesterolipitoisuuteen tai muuten ihmisen terveyteen.
– Kun kasviöljyt tulevat maitorasvan sijaan, tuotteessa lisääntyy myös hiukan E-vitamiinin saanti, joka ei tosin näy tuoteselosteissa ilmoitetuissa ravintotiedoissa.
Maitorasvan korvaaminen kasvirasvalla ei välttämättä ole hyvä juttu
Laatikainen muistuttaa sen olevan yleisesti tiedossa, että useat vegaaniset juustot, vegaaniset kerman korvikkeet ja muut vastaavat tuotteet voivat olla merkittäviä kookosöljyn tai palmuöljyn lähteitä.
– Silloin tällaisten tuotteiden vaikutus terveydelle ei ole välttämättä yhtään parempi kuin maitorasvaa saman verran sisältävän tuotteen vaikutus.
Samaa mieltä on ravitsemusterapeutti Hanna Partanen.
– Ei tuossa nyt varsinaisesti rasvan laatu parane, kun suhteuttaa tyydyttyneen rasvan kokonaisrasvan määrään. Tämä kertoo, että kookosrasvaa on todennäköisesti rapsiöljyä enemmän.
Parempaa maapallolle?
Partanen ei myöskään ymmärrä muutosta maapallonkaan vuoksi, sllä kirnupiimäkin tulee kerman lailla lehmästä.
– En nyt sitten tiedä miten paljon vähemmän sitä käytännössä on, kun kerman osuutta ja rasvattoman maitojauheen osuutta ei ole merkitty.
Reijo Laatikaisen mukaan reseptimuutos voi olla maapallon kannalta eduksi, edellyttäen että kookosöljy on tuotettu vastuullisesti.
"Hyödyt ovat mitättömiä"
Terveystalon ravitsemusterapeutti Kirsi Englund näkee muutosten olevan hyvin pieniä ravitsemuksellisesta näkökulmasta.
– Tyydyttynyt rasva on se, jota me suomalaiset saadaan vähän turhan paljon ruokavaliossa ja sen määrän muutos kahdessa ruokalusikallisessa on 0,3 grammaa.
Englundin mukaan suolan määrän muutos on myös harmillinen suomalaisten terveyden kannalta, vaikkakin sekin muutos on hyvin minimaalinen.
Samaa korostaa Hanna Partanen.
– Terveyden kannalta hyödyt ovat mitättömiä ja lisäsuola enemmän vieläpä haitaksi. Suosittelisin elintarvikeyrityksiä konsultoimaan ravitsemusasiantuntijaa, mikäli muutoksia tuotteisiin terveysnäkökulmasta halutaan tehdä.
Kirsi Englund sanoisi, että tuotteen nauttimista voi lähtökohtaisesti jatkaa ravitsemuksellisesta näkökulmasta kuten ennenkin. Yksi yksittäinen ruoka-aine ei koskaan pilaa tai pelasta terveyttä kokonaan.
– Jos tuorejuustoa syö päivittäin ja vielä useita kertoja päivässä, niin silloin tietysti varsinkin tähän suolan määrän lisääntymiseen kannattaa kiinnittää huomiota.
Aiheeseen liittyvää:
Makuja-videot
Parhaat ruokaohjelmat
-
MasterChef Suomi
MasterChef-keittiön valtaavat amatöörikokit! Satojen hakijoiden joukosta valitut, Suomen parhaat kotikokkaajat havittelevat liekinkuumaa MasterChef Suomi -arvonimeä ja 10.000 euron rahapalkintoa. Riittävätkö taidot kelloa vastaan kokatessa miellyttämään tuomaristoa? Uudella kaudella Kape Aihisen seuraksi tuomarikolmikkoon liittyy kaksi huippukokkia, Henri Alén sekä vaikuttavan kansainvälisen uran luonut Helena Puolakka.
Suosituimmat reseptit
-
Taivaallinen omenahillo
-
Omenapiirakka – Sadun ylistettyä somenapiirakkaa rakastavat kaikki
-
Luumuhillo – perinteinen ja helppo resepti
-
Kotikeittiömestarit: Risto Mikkolan pekoni-aurajuusto-ananaspasta ja pikkelöityä ruusukaalia
-
Avokadopasta à la Alexander Gullichsen
-
Maisemakahvilan raparperipiirakka – Katariinan kuuluisa resepti
-
Kesäkurpitsa-sitruunakakku
-
Vappu Pimiän yön yli -sämpylät
-
Helppo marjapiirakka – onnistuu puolukoista, mustikoista tai vaikka herukoista
-
Harri Syrjäsen kantarelli-pekonipasta